16. jaanuar – Ameerika Ühendriikide president Bill Clinton, Eesti president Lennart Meri, Läti president Guntis Ulmanis ja Leedu president Algirdas Brazauskas allkirjastasid USA-Balti partnerlusharta
1. veebruar – jõustus Eesti ja Euroopa Liidu assotsiatsioonileping (Euroopa leping)
12. märts – Riigikogu juhatuse valimistel valiti Riigikogu esimeheks Toomas Savi ning aseesimeesteks Ants Käärma ja Tunne Kelam
18. märts – Riigikogu ratifitseeris Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kuuenda lisaprotokolli, sellega kaotati Eestis surmanuhtlus
31. märts – Euroopa Liidu ja Eesti vahel avati liitumisläbirääkimised
„Pole tõepoolest kahtlust, et Eesti poliitilistel jõududel on enam-vähem selge arusaam Euroopa Liiduga liitumise vajalikkusest ja ka kasulikkusest. Küsimus on pigem selles, kuidas ja missugustel tingimustel liituda, mis meil sellega seoses muutub ja kas need muutused on kõik positiivsed. Me peame tähelepanelikult analüüsima ka Euroopa Liidu tänaseid probleeme. Vaatame, mida on nad ise nende probleemide lahendamiseks välja pakkunud, kas meie neid probleeme, kui nad meil veel tekkinud ei ole, kuidagi vältida ei saa.“
19. mai – Riigikogu nimetas riigikontrolöriks Juhan Partsi
19. juuni – Eestis viibis visiidil NATO peasekretär Javier Solana
10. november – Euroopa Liit alustas Eestiga sisulisi liitumisläbirääkimisi
17. november – Riigikogu muutis Riigikogu valimise seadust, kaotati valimisliidud
8. detsember – Riigikogu võttis vastu seaduseparanduse, mis andis lihtsustatud korras kodakondsuse mittekodanike lastele, kes olid sündinud taasiseseisvunud Eestis pärast 26. veebruari 1992
Riigikogu uue kodulehe avamine, 14. september. Fotol: Siim Kallas, Tõnu Tepandi, Toomas Savi
Riigikogu fotoarhiiv
Riigikogu naised (vasakult): Liina Tõnisson, Krista Kilvet, Talvi Märja, Aino Runge, Mai Treial, Siiri Oviir ja Kadri Ottis, detsember. Foto: A. Truuväärt
Rahvusarhiiv