18. jaanuar – Riigikogu võttis vastu avalduse „Ukraina territoriaalse terviklikkuse toetuseks“
9. veebruar – Riigikogu võttis vastu riikliku pensionikindlustuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse, millega suurendatakse rahvapensioni määra, pensioni baasosa ja laste kasvatamise eest makstavat pensionilisa
23. veebruar – Riigikogu võttis vastu avalduse „Venemaa Föderatsiooni agressioonist Ukraina vastu“
24. veebruar – algas Venemaa relvajõudude täiemahuline sissetung Ukrainasse
Ukraina toetuskontsert „Slava Ukraini!“ Tallinnas Vabaduse väljakul, 26. veebruar
Presidendi fotoarhiiv
President Alar Karis Ukraina toetuskontserdil „Slava Ukraini!“ Tallinnas Vabaduse väljakul, 26. veebruar
Presidendi fotoarhiiv
„Eesti oli üks esimesi Euroopa riike, mis juba detsembris otsustas Ukrainale anda ka relvaabi. Tegime seda koostöös USA, Ühendkuningriigi, Läti ja Leeduga. Esimene partii Eesti poolt tarnitud tankitõrjerakette Javelin jõudis Ukrainasse 18. veebruaril, enne sõja puhkemist. Eesti jätkab Ukrainale nii surmava kui ka mittesurmava sõjalise abi andmist. Kavatseme Ukrainale anda täiendavalt Javelini tankitõrjerakette, 122-millimeetriseid haubitsaid koos laskemoonaga, muud Eestis olemasolevat Nõukogude kaliibriga laskemoona, tuhandeid kiivreid, sadu kuuliveste, kümneid tuhandeid Kaitseväe toidupakke ja meditsiinitarvikuid. Samuti plaanime lähiajal Ukrainale üle anda koostöös Saksamaaga Eestis valmistatud mobiilse välihaigla. Loetelu Ukrainale anda plaanitavast abist pole ammendav, see täieneb pidevalt – mina julgeksin öelda, et isegi suisa tundidega. “
14. märts – Riigikogu tegi pöördumise Euroopa Liidu ja NATO liikmesriikide ning teiste riikide parlamentide poole, milles mh kutsutakse üles Venemaale sanktsioonide kehtestamisele ning soovitatakse toetada Ukraina Euroopa Liidu ja NATOga liitumist
17. märts – Riigikogu juhatuse valimistel valiti Riigikogu esimeheks Jüri Ratas ning aseesimeesteks Hanno Pevkur ja Martin Helme
13. aprill – Riigikogu võttis vastu tervishoiuteenuse osutaja kohustusliku vastutuskindlustuse seaduse, mis hakkab kehtima 1. juulil 2024 ja millega kehtestatakse patsiendikindlustuse süsteem, mis kujutab endast tervishoiuteenuse osutajate kohustuslikku vastutuskindlustust. Seadusesse lisati vaktsiinikindlustuse sätted, mille eesmärk on võimalus lihtsustatud korras hüvitada inimestele vaktsineerimise tagajärjel tekkinud raske tervisekahjustus
Ukraina parlamendi delegatsiooni visiit, 20. aprill. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
21. aprill – karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse (agressiooni toetamine) kohaselt nimetati kuriteoks välisriigi agressiooniaktiga liitumine, selles osalemine ja selle toetamine ning agressiooniakti, genotsiidi, inimsusevastase kuriteo või sõjakuriteo toimepanemisega seotud sümboli avalik eksponeerimine neid tegusid toetaval või õigustaval viisil väärteoks
Riigikogu võttis vastu avalduse „Venemaa Föderatsiooni sõjakuritegudest ja genotsiidist Ukrainas“
18. mai – Riigikogu võttis vastu karistusseadustiku, perekonnaseaduse ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmise seadus (seksuaalse enesemääramise ja abiellumise eapiiri muutmine), mille kohaselt tõuseb seksuaalse enesemääramise vanusepiir seniselt 14 aastalt 16 eluaastale
30. mai – Riigikogu võttis vastu toodete ja teenuste ligipääsetavuse seaduse, mis tagab erivajadustega inimestele toodete ja teenuste tarbimisvõimalused
3. juuni – president Alar Karis vabastas peaminister Kaja Kallase ettepanekul ametist seitse Keskerakonna ministrit
6. juuni – Riigikogu võttis vastu Eesti Rahvusraamatukogu seaduse ja autoriõiguse seaduse muutmise seaduse, millega anti Eesti Hoiuraamatukogu ja Eesti Pimedate Raamatukogu ülesanded üle Eesti Rahvusraamatukogule
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtus OSCE peasekretäri Helga Schmidiga, 22. juuni. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
6. juuli – Riigikogu võttis vastu „Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemist käsitlevate Põhja-Atlandi lepingu protokollide heakskiitmise seaduse“
18. juuli – ametisse astus Kaja Kallase teine valitsus (18.07.2022–17.04.2023)
peaminister – Kaja Kallas
ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister – Kristjan Järvan
haridus- ja teadusminister – Tõnis Lukas
justiitsminister – Lea Danilson-Järg
kaitseminister – Hanno Pevkur
keskkonnaminister – Madis Kallaskultuuriminister – Piret Hartman
maaeluminister – Urmas Kruuse
majandus- ja taristuminister – Riina Sikkut
rahandusminister – Keit Pentus-Rosimannus kuni 19.10.2022; Annely Akkermann alates 19.10.2022
riigihalduse minister – Riina Solman
siseminister – Lauri Läänemets
sotsiaalkaitseminister – Signe Riisalo
tervise- ja tööminister – Peep Peterson
välisminister – Urmas Reinsalu
Kaja Kallase valitsus
Foto: Riigikantselei
19. juuli – Helir-Valdor Seeder ja Martin Helme said erakorralistel valimistel Riigikogu aseesimeesteks
Riigikogu esimees Jüri Ratas ja aseesimees Martin Helme. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
Riigikogu esimees Jüri Ratas ja aseesimees Helir-Valdor Seeder. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
19. juuli – Riigikogu võttis vastu „Kodakondsuse seaduse muutmise seaduse“, millega võimaldatakse inimsusevastase kuriteo või agressioonikuriteo sooritanud isikult ning isikult, kelle kuulumine sõjalisse organisatsiooni kujutab julgeolekuohtu, võtta ära kodakondsus
„Lugupeetud Riigikogu! Keerulistel aegadel pole miski olulisem kui poliitiline eeskuju. See eeskuju võib olla vastanduv, väiklane ja kahepalgeline. See eeskuju võib olla aus, lootusrikas ja ühendav. Ta võib meid juhtida kriisidest läbi ilma ühiskonda lõhkumata või hoopis süvendada ebakõlasid, muuta raskused veelgi rõhuvamaks. Pole mingit kahtlust, et julgeolekumured, inflatsioon ja toimetulekuprobleemid teravnevad eeloleval sügisel ja talvel. Seetõttu jään lootma, et Riigikogu iga liikme poliitiline eeskuju meid kõiki liidab ja toetab, ent vaatab tegelikkusele sirgelt otsa. Jõudu ja tarkust meile kõigile! “
15. september – Riigikogu võttis vastu elektrituruseaduse ja konkurentsiseaduse muutmise seaduse, millega anti kodutarbijatele võimalus osta elektrit kontrollitud tootmishinnaga ehk universaalteenusena
18. oktoober – Riigikogu võttis vastu avalduse „Ukraina territooriumi annekteerimise hukkamõistmisest ja Venemaa režiimi terroristlikuks kuulutamisest“
„On väga suur rõõm tõdeda, et see oluline avaldus, ajalooline avaldus sündis fraktsioonide koostöös ja konsensuslikult. Kuigi oli piinlik näha, kuidas üks fraktsioon paremalt äärelt kasutas muudatusettepanekute esitamist sisepoliitiliste punktide võtmiseks, aga las ta olla. Ma olen kindel, et me üksmeelselt selle avalduse kiidame heaks. Aga tähtis on ka see, et see avaldus, see otsus ei jääks mitte ainult paberile, vaid tõesti järgneksid ka reaalsed sammud. Just nimelt, me peame aitama kõik võimsal moel kaasa, et Venemaa saaks välja heidetud ÜRO Julgeolekunõukogust ja et sõjakurjategijad saaksid esimesel võimalusel antud rahvusvahelise kohtu kätte ja nende üle mõistetaks õiglast, aga karmi kohut.“
Valgevene demokraatliku opositsiooni juhi Svjatlana Tsihhanovskaja Riigikogus, 24. oktoober. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
Kultuurikomisjon MUBAs, 8. november. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
Töötajate vahetuspäev „Sassis päev“ Riigikogus ja rahvusooperis, 25. november. Päeva kestel oli Riigikogu liikmetel ja Riigikogu Kantselei töötajatel võimalik proovida erinevaid ameteid rahvusooperis ja rahvusooperi töötajatel toimus istung Riigikogus. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
Töötajate vahetuspäev „Sassis päev“ Riigikogus ja rahvusooperis, 25. november. Päeva kestel oli Riigikogu liikmetel ja Riigikogu Kantselei töötajatel võimalik proovida erinevaid ameteid rahvusooperis ja rahvusooperi töötajatel toimus istung Riigikogus. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
7. detsember – Riigikogus võeti vastu pühade ja tähtpäevade seaduse ning Eesti lipu seaduse muutmise seadus, mille kohaselt 30. jaanuar kuulutati eesti kirjanduse päevaks ja 30. jaanuar ja ning üldlaulu- ja -tantsupeo ning noorte laulu- ja tantsupeo toimumise päevad kuulutati lipu päevadeks
Riigikogu võttis vastu sotsiaalhoolekande seaduse ja tulumaksuseaduse muutmise seaduse, mille kohaselt üldhooldusteenuse rahastamisel katab osa kulusid kohalik omavalitsus
12. detsember – Riigikogu võttis vastu eestikeelsele õppele ülemineku seaduse. Seaduse kohaselt lähevad esimesena eestikeelsele õppele üle 2024/2025. õppeaastal lasteaiad ning 1. ja 4. klassid. Kool on kohustatud tagama ülemineku eestikeelsele õppele 10. klassis hiljemalt 2030/2031., 11. klassis hiljemalt 2031/2032. ja 12. klassis hiljemalt 2032/2033. õppeaastaks
14. detsember – Riigikogu võttis vastu ohvriabi seaduse, millega lisati uued teenused: psühhosotsiaalne abi kriisijuhtumites, seksuaalvägivalla kriisiabi, taastava õiguse teenused ja vägivallast loobumise toetamine
Riigikogu esimehe Jüri Ratase visiit Ukrainasse, 13. detsember. Foto: E. Peinar
Riigikogu fotoarhiiv
2022. aastal saabus Eestisse 42 022 inimest, neist 31 584 olid sõja tagajärjel Ukrainast pärit elanikud